Na dan, ko je stečajni upravitelj nesrečnega Javnega podjetja Prlekija Borut Soklič sklical novinarsko konferenco, na kateri bo javno opozoril, da nekatere občine nočejo več zagotavljati nadaljnjega poslovanja podjetja v stečaju pri oskrbi s pitno vodo, zato bo v tem primeru podal odpovedi vsem zaposlenim in z avgustom prenehal izvajati javno službo, so se oglasile ravno te občine, ki so izvedle to blokado. Kot so sporočile, bo s prvim avgustom na območju Križevcev, Ljutomera, Razkrižja in Veržeja, gre za občine, ki so že pred tem sprožile postopke za izstop iz javnega podjetja, vodo zagotavljalo novoustanovljeno javno podjetje Prleška komunala. Novo podjetje bo vodo zagotavljalo tudi občini Sveti Jurij ob Ščavnici.
Preberite še
Odpri v novem zavihku![Stečajnemu upravitelju Borutu Sokliču je prekipelo, saj med župani očitno ni prevladal razum, skoraj gotovo pa nimajo pogojev, da bi lahko že z avgustom sami zagotavljali izvajanje gospodarske javne službe, čeprav je pred dnevi vsaj na papirju začelo delovati javno podjetje Prleška komunala, ki ga vodi Boris Filipič, eden od podžupanov ljutomerske občine.](http://cdn.kme.si/public/images-cache/810xX/2019/07/19/2c265439740055c095f8b82b0069e2e1/668d43815da39/2c265439740055c095f8b82b0069e2e1.jpeg)
Stečajni upravitelj JP Prlekija stisnil župane v kot: "Z avgustom sami skrbite za vodo!"
Ker se večina občin več ne želi odreči najemnini za infrastrukturo, niti jamčiti za izgubo, Javno podjetje Prlekija v stečaju več ni zmožno poslovati.
Podžupan je postal direktor
"Oskrba s pitno vodo ni naloga JPP ali drugih podjetij. To je pristojnost in dolžnost občin. Kako to organizirajo, koga najamejo za pomoč, je odločitev in odgovornost občin. Cevi in druga vodovodna oprema je lastnina občin. JPP v stečaju ne bo imelo več pooblastila dobave vode za občanke in občane Križevcev, Ljutomera, Razkrižja in Veržeja, prekinjene bodo pogodbe z JPP za uporabo njihovih vodovodov. Poleg nemotene oskrbe s pitno vodo, bo Prleška komunala skrbela tudi za čiščenje padavinskih in komunalnih voda, po fer cenah in s poštenimi odnosi med družbeniki," so v imenu četverice sporočili iz ljutomerske občine. Slednja je tudi največja družbenica Prleške komunale, ravno tako novo podjetje vodi direktor Boris Filipič, podžupan ljutomerske občine, poleg tega prihajata iz ljutomerske občine oba nadzornika novega podjetja.
To, da je direktor hkrati podžupan, je sicer v nasprotju z zakonom o integriteti in preprečevanju korupcije, kar so nam potrdili na Komisiji za preprečevanje korupcije, ko smo podali poizvedbo. "27. člen Zakona o integriteti in preprečevanju korupcije (ZIntPK) v prvem odstavku določa, da poklicni funkcionar ne sme biti član oziroma opravljati dejavnosti upravljanja, nadzora ali zastopanja v gospodarskih družbah, gospodarskih interesnih združenjih, zadrugah, javnih zavodih, javnih skladih, javnih agencijah in drugih osebah javnega ali zasebnega prava, razen v društvih, ustanovah in političnih strankah. Ta prepoved v skladu s tretjim odstavkom 27. člena ZIntPK velja tudi za nepoklicne župane in podžupane, ki opravljajo funkcijo v občini, ki je s temi subjekti ustanoviteljsko, lastniško, nadzorstveno ali finančno povezana," so nam odgovorili na poizvedovanje in dodali, da naše sporočilo obravnavajo kot prijavo, zato bodo v zadevi uvedli predhodni preizkus. Po naših informacijah je sicer Filipič vmes že odstopil kot podžupan, da tako v tem trenutku ni več v nezdružljivosti funkcij.
Stečajnemu upravitelju očitajo sporno pogodbo z nepovezanim komunalnim podjetjem
No, občine so napovedale še, da se s tem, ko posle prevzema Prleška komunala, končuje obdobje, ko so občani štirih občin na položnicah skupno plačevali stotine tisoče evrov za pokrivanje vodnih izgub nekaterih drugih občin ter stroškov vodarne Podgrad Segovci. "17. junija 2024 je bila razkrita pogodba med JPP in nepovezanim komunalnim podjetjem, ki je po oceni štirih občin škodljiva. Ta pogodba tudi razloži, zakaj so danes občine Križevci, Ljutomer, Razkrižje in Veržej največje upnice (JPP dolguje štirim občina cca 1 mio EUR), medtem, ko do nekaterih drugih občin JPP v stečaju nima dolgov," so navedli v sporočilu za javnost in dodali še jasno opozorilo stečajnemu upravitelji, da njegovo delovanje razumejo "kot preferenčno do posameznih občin, povezano tudi s to škodljivo pogodbo, zato bodo naslovili prošnjo na stečajno sodišče za njegovo zamenjavo, če se bo s tem nadaljevalo." Ravno tako občine Križevci, Ljutomer, Razkrižje in Veržej pričakujejo, da bodo v stečajnem postopku zadržale poslovno stavbo, kjer ima JPP sedeč, saj da je bila "kupljena z denarjem iz njihovih proračunov".
Pod črto lahko sporočilo razumemo kot jasen signal stečajnemu upravitelju, da se mu ne nameravajo ukloniti, čeprav je spet drugo vprašanje, kako bo videti to kazanje mišic v praksi čez dobra dva tedna, ko naj bi novo podjetje, danes še brez kadrov, zagotavljalo oskrbo s pitno vodo in odvajanje in čiščenje odpadnih voda na območju petih občin.