Smrt dojenčice na Goričkem, ki ni imela oskrbe patronažne službe, zato ker ta ni bila obveščena o njenem rojstvu, je vsaj nekoliko posegla v okorelost nekaterih zdravstvenih ustanov. Te so se postavile na varno stran v bojazni, da pri medsebojnem obveščanju o zagotavljanju zdravstvenega varstva ne bi prestopile praga varovanja občutljivih osebnih podatkov. Kako raznovrstne so pri tem prakse porodnišnic po Sloveniji, je razkril tudi varuh človekovih pravic, ki je že lani vzel pod drobnogled način obveščanja patronažnih služb po odpustu porodnice iz porodnišnice, objava njegovih ugotovitev pa je sovpadla s smrtjo otroka, ki je zelo odmevala v javnosti.
Preberite še
Odpri v novem zavihku![Alzheimerjeva bolezen je najpogostejši vzrok demence, ki prizadene človekove možgane, to pa vpliva na posameznikove motnje spomina, spremembe v razpoloženju in vedenju, težave z mišljenjem ali govorom.](http://cdn.kme.si/public/images-cache/810xX/2019/06/02/de428cb960359c83b4e15536c5255677/66d876bb169bf/de428cb960359c83b4e15536c5255677.jpeg)
Alzheimerjeva bolezen: Za skrb za dobro zdravje možganov ni nikoli prezgodaj in tudi ne prepozno
September je svetovni mesec Alzheimerjeve bolezni, ki letos poteka pod sloganom Čas za ukrepanje proti demenci, čas za ukrepanje proti Alzheimerjevi bolezni.
Naj ne bo breme porodnice
Ključna ugotovitev varuha je bila, da je zaradi neenake prakse obveščanja patronažnih služb kršeno načelo enakega varstva pravic po 22. členu ustave. Zato je ministrstvu za zdravje priporočil, da se vzpostavi poenotena praksa obveščanja, in pozval k boljšemu sodelovanju med ustanovami, pri čemer se odgovornost obveščanja patronažne službe po odpustu iz porodnišnice naj ne nalaga porodnicam.
Zdravstveno ministrstvo je v odzivu pojasnilo, da poenotenje načina obveščanja in digitalizacije prenosa občutljivih osebnih podatkov iz porodnišnice do patronažnih služb urejajo skupaj z Nacionalnim inštitutom za javno zdravje, aktivnosti pa naj bi bile izvedene do sredine leta 2025. Kljub temu je ministrstvo pripravilo neka priporočila, s tem da jasnih navodil, kako naj se obveščanje izvaja, da se ne prestopi prag varovanja občutljivih osebnih podatkov, ni dalo.
Murskosoboška porodnišnica uvedla obrazec
Način obveščanja je torej spet prepuščen izbiri in odločitvam posameznih ustanov. Regijska bolnišnica se je odločila za nov pristop k obveščanju patronažne službe o rojstvu otroka, potem ko je bilo to doslej ob odpustu prepuščeno materi oziroma staršem novorojenca. »V Splošni bolnišnici Murska Sobota smo uvedli obrazec za pisno obveščanje patronažnih služb. Prvi dan po otrokovem rojstvu pisno obvestimo zdravstvene domove, seveda ob soglasju matere,« so sporočili iz regijske bolnišnice. Iz Zdravstvenega doma Murska Sobota pa so na naša poizvedovanja odgovorili, da bo z izpolnjenim obrazcem, za katerega so se dogovorili z regijsko bolnišnico, patronažna služba zdaj prek elektronske pošte obveščena o otrokovem rojstvu. »Veseli smo, da bomo na ta način zagotavljali ažurno sistematično obveščanje o odpustu otročnice in novorojenčka iz porodnišnice ter enako dostopnost preventivnih obiskov na domu vsem otročnicam in novorojenčkom (predvsem ranljivim družinam),« so še zapisali v odgovoru.
Privolitev matere ni potrebna
Kakšna navodila, če sploh, pa je o načinu medsebojnega obveščanja zdravstvenih ustanov pripravil informacijski pooblaščenec, najvišji nadzorni organ za varstvo osebnih podatkov?
Informacijska pooblaščenka Mojca Prelesnik nam je odgovorila, da je informacijski pooblaščenec (IP) že leta 2010 izdal pozitivno mnenje, v katerem je določeno, da ne gre za kršitev varstva osebnih podatkov, če porodnišnice o porodih obveščajo pristojne patronažne službe, in da za tovrstno posredovanje podatkov privolitev matere ni potrebna. Obveščanje namreč temelji na predpisih in je namenjeno preventivnemu aktivnemu zdravstvenemu in socialnemu varstvu za paciente v družini in skupnosti. To mnenje je tudi javno dostopno in je še vedno relevantno, pravi Prelesnikova, ne glede na to, da se deloma sklicuje na stare predpise.
Porodnišnice niso dolžne obveščati
Pojasnila je še, da IP v zvezi z obravnavano problematiko ni dajal navodil izvajalcem zdravstvene dejavnosti, ker to ne spada v nobeno od njegovih pristojnosti. IP lahko naloži določeno ravnanje za vzpostavitev skladnosti s pravili varstva osebnih podatkov le individualno – torej konkretnemu upravljavcu, zoper katerega vodi nadzorni postopek. »Vendar tudi v tem primeru dejstvo, da nekatere porodnišnice ne obveščajo patronažne službe, ne pomeni kršitve varstva osebnih podatkov, saj tega z vidika varstva osebnih podatkov niso dolžne izvajati, pač pa je to le dopustno izvajati. To pomeni, da tudi če bi IP zoper nekega izvajalca zdravstvene dejavnosti vodil nadzorni postopek v zvezi s to problematiko, izvajalcu ne bi mogel naložiti obveznega posredovanja podatkov o novorojencih,« še pojasni informacijska pooblaščenka.