Ko je leta 1986 v kinematografe prišel slovenski film Poletje v školjki režiserja Tuga Štiglica, je v njem posebno vlogo odigral tudi računalnik podjetja Iskra Delta, predstavljen leto prej z uradnim imenom Triglav, kar je bil takrat gotovo najbolj zanimiv slovenski računalnik. V filmu sliši na ime Vedi in je na neki način gibalo filma za računalniško vzgajane otroke. Način komuniciranja z računalnikom je bil za takratne tehnološke zmožnosti predstavljen precej naivno, saj je bilo za delo z računalnikom v tistih časih nujno obvladati računalniški jezik, ki je temeljil na specifičnih ukazih. Navdušeno sem gledal, kako je znal Vedi rešiti vse probleme, ki mu jih je prek tipkovnice v obliki stavkov formuliral protagonist Tomaž (David Sluga), Vedi pa je odgovarjal kar v slovenskem jeziku pod pretvezo računalniško generiranega govora. Tega so v slovenskem prostoru začeli razvijati šele konec 90. let, kar pomeni, da so za Vedijev glas najverjetneje uporabili zvočni efekt, ki pretvori človeški glas v robotskega.
Preberite še
Odpri v novem zavihku![Alzheimerjeva bolezen je najpogostejši vzrok demence, ki prizadene človekove možgane, to pa vpliva na posameznikove motnje spomina, spremembe v razpoloženju in vedenju, težave z mišljenjem ali govorom.](http://cdn.kme.si/public/images-cache/810xX/2019/06/02/de428cb960359c83b4e15536c5255677/66d876bb169bf/de428cb960359c83b4e15536c5255677.jpeg)
Alzheimerjeva bolezen: Za skrb za dobro zdravje možganov ni nikoli prezgodaj in tudi ne prepozno
September je svetovni mesec Alzheimerjeve bolezni, ki letos poteka pod sloganom Čas za ukrepanje proti demenci, čas za ukrepanje proti Alzheimerjevi bolezni.
Podobno, kot so strojni prevajalniki v zadnjih letih naredili velikanski napredek, so že zelo dobri, skoraj človeški, postali tudi računalniški sintetizatorji glasu. Najnovejši in najbolj izpopolnjen računalniški sintetizator govora za branje slovenščine se imenuje eBralec. Razvili so ga Inštitut Jožef Stefan ter podjetji Amebis in Alpineon. Danes, ko smo že vajeni neverjetnega napredka na področju računalništva, pričakujemo, da nas bodo računalniki brez težav razumeli, še več, verjamemo, da nas bodo opozarjali na napake in celo učili. V veliki meri smo postali odvisni od njih. V filmu Ona (Her) iz leta 2013 nosi glavni junak Joaquin Phoenix v žepu neke vrste pametni telefon, prek katerega komunicira z entiteto umetne inteligence, ki zna pravilno odreagirati v vsaki situaciji, saj lahko prek spleta analizira zgodovino vseh naročnikovih interakcij in mu zato zlahka zleze pod kožo. V filmu je na lep način predstavljeno, kako hitro nas lahko umetno ustvarjena inteligenca čustveno zavede, saj se je sposobna ob interakciji z ljudmi učiti in nas posnemati do te mere, da na koncu deluje, kot da je razvila zavedanje o lastnem obstoju. Pri podjetju Apple so razvili Siri, pri Googlu svoj Google Assistent in Amazon Alexo. Daljinski upravljavci pametnih televizorjev imajo vgrajene mikrofone, da nam ni več treba tipkati, pa čeprav to že leta na pametnih napravah obvladujemo brez posebnega truda.
Umetna inteligenca je šla že tako daleč, da lahko brez težav prepozna ljudi na fotografijah in odkrije celo, kje so in kaj počnejo, ter vse skupaj povzame v enem stavku. In tako se je ekipa nadobudnih znanstvenikov odločila, da bi lahko ta proces obrnili in ustvarili algoritem, ki umetno ustvari sliko zgolj iz nekaj povedi, ki jih vnesemo. Rodil se je nov sistem umetne inteligence, ki je sposoben ustvariti realistične ali umetniške slike na podlagi opisa v nam naravnem jeziku. Poimenovali so ga DALL-E 2, ki je kombinacija imen španskega umetnika Salvadorja Dalíja in WALL-E-ja, robota iz istoimenskega Disney-Pixarjevega animiranega filma. Govori o prikupnem robotu, ki je odločal o usodi človeštva v bližnji prihodnosti, ko smo s potrošništvom že zabredli predaleč.
Ko sem dobil nalogo, da oblikujem plakat za tradicionalno Halloween diskoteko v Mikku, se mi je porodila zamisel, da se malo pozabavam in s pomočjo DALL-E 2 ustvarim motiv, ki bo nekako osnova za plakat. Uspelo mi je. Stavek, ki sem ga napisal v angleščini, je v prevodu zvenel: Vrtenje gramofonske plošče z nožem v kadi buč na noč čarovnic. Rezultat je bil nad pričakovanji in takoj sem generirano sliko uporabil za plakat ter dodal samo še osnovni tekst z isto tipografijo, kot je bila uporabljena za plakat kultnega Carpenterjevega filma Noč čarovnic (Halloween) iz leta 1978 z Jamie Lee Curtis v glavni vlogi.
Na noč čarovnic bo v Mikku zabava za vse tiste, ki si morda ne želite množičnih zabav na prostem in bi radi plesali na tematsko plesno glasbo v intimnejšem okolju ob kopici zimzelenih biserov iz vseh obdobij in žanrov, pozabljenih in ponovno obujenih melodij, ki jih bom davil samo za vas na težko pričakovani prihajajoči ponedeljek, saj je v torek za večino nas dela prost dan.